Hej alla ni som följer oss live och välkomna till
dagens pressträff.
På pressträffen medverkar ministern för civilt försvar, Carl-Oskar Bohlin, civilminister
Erik Slottner, klimat och miljöminister.
Romina Pourmokhtari.
Och Sverigedemokraternas Lars Wistedt.
Under pressträffen kommer en PowerPoint presentation att visas.
Efter pressträffen kommer PowerPoint presentationen och sändningen att finnas tillgänglig
på regeringens webbplats regeringen.se.
Så varmt välkomna hit till dagens budgetpressträff med de fyra
Tidöpartierna.
Det säkerhetspolitiska läget är som bekant fortsatt allvarligt och kommer
att vara det under överskådlig framtid.
Vi har samlats här idag för att presentera de största
satsningarna på det civila försvaret sedan det kalla krigets slut.
Regeringen och samarbetspartierna går nu fram med en ekonomisk planeringsram,
för det civila försvaret och presenterar idag en
samlad bana för det civila försvaret under hela nästa kommande
försvarsbeslutsperiod, alltså fram till 2030.
Det vi nu gör skapar förutsättningar för en bättre styrning
och inriktning och planering av det civila försvaret.
Tidigare har det här gjorts ad hoc och utan en
syn för vad som är bäst för helheten, för att
bygga Sverige starkare och mer robust.
Fram till och med 2028, eller till och med 2028,
så kommer Sverige nå en bana för det civila försvaret
som totalt uppgår till 15 miljarder kr.
Det innebär att vi tillför 8,5 miljarder kr per år i
nivå när vi når upp till 15 miljarder kr.
Den här satsningen påbörjas redan nästa år med en substantiell
satsning. Dagens nivå
för det civila försvaret ligger på 6,5 miljarder kr. I budgeten
2025.
För nästkommande år så tillförs det civila försvaret ytterligare 2 miljarder kr
och därefter fortsätter den banan att trappas upp för
att 2028 slutligen nå 15 miljarder kr totalt i nivå.
Som ni säkert alla är bekanta med så är Sverige
indelat i tio stycken beredskapssektorer som täcker stora delar av
samhället.
Det som är viktigt, särskilt viktigt för att få ett
samhälle att kunna fungera under mycket störda omständigheter.
Det här diagrammet illustrerar då de satsningar och prioriteringar som
nu görs för att bygga samhällets robusthet starkt för kommande
år, det vill säga 2025.
Här syns en bild över de medel som tillförs
till de olika sektorerna under under 2025, och som ni
särskilt ser är att vi har lyft fram 6 stycken
särskilt prioriterade sektorer.
Och varför är då de här sektorerna särskilt prioriterade.
Jo, därför att det är den samlade bedömningen att det
är här vi behöver göra förstärkningar för att samhället ska
kunna ytterst hantera konsekvenserna av ett väpnat angrepp mot Sverige.
Det vill säga, de här sektorerna är särskilt viktiga för
att bygga den grundläggande robustheten i samhället, men också för
att det civila samhället ska kunna supportera det militära försvaret
och Försvarsmakten och bistå Försvarsmakten i dess roll att lösa
sin uppgift under ett väpnat angrepp.
Om man då rullar fram till 2028, när ramen är
fullt utbyggd, så ser man hur satsningarna fördelar sig över
de här sektorerna, och vi kan konstatera att det handlar
om substantiella tillskott.
Och det ni ser här då är totalen, det vill
säga tidigare beslutade medel och nya tillkommande medel.
Då har vi här de de prioriterade sektorerna som
lyfts fram särskilt för att stärka den grundläggande robustheten.
Nu ska vi djupdyka lite ytterligare i de prioriterade sektorerna.
Så jag börjar med att lämna ordet till.
Erik Slottner från Kristdemokraterna.
Tack så mycket för det!
Då ska jag fördjupa mig lite.
Kring beredskapssektorn som rör elektronisk kommunikation och post.
Det här är ju ett område som blir naturligtvis allt
mer sårbart ju mer digitaliserade vi blir i samhället.
Och när elektroniska kommunikationer slås ut.
Då blir det svårt att ringa, svårt att skicka e-post.
Det blir svårt att skicka sms eller utföra andra samhällsviktiga
digitala tjänster.
Det kan röra sig om allt ifrån banktjänster till olika
betaltjänster eller att identifiera sig elektroniskt, vilket vi blir allt
mer beroende av som medborgare i vår vardag.
Det här innebär störningar på elektroniska kommunikationer också innebär mycket
allvarliga konsekvenser för hela samhället.
Och ju mer digitaliserade vi blir, desto mer sårbara blir
vi som människor och också som länder.
Det här är någonting som främmande makter och kriminella aktörer
är mycket väl medvetna om, och därmed så utgör just
elektronisk kommunikation en allt större risk i krigsföringen, och det
blir också därmed också allt viktigare för oss att skydda
oss från störningar och sabotage mot digital infrastruktur.
Det kan handla om allt ifrån mobilmaster till sjökablar och
övriga fiberkablar.
En stor och viktig lärdom från kriget i Ukraina är
att en motståndskraftig civil infrastruktur också är avgörande för att
skydda oss mot väpnade angrepp.
Och en allt viktigare måltavla i krigsföringen är just digitala
kommunikationer.
Idag är den digitala infrastrukturen samhällskritisk och utgör en viktig
förutsättning för Sveriges säkerhet, men också för svensk konkurrenskraft och
i förlängningen också svenskt välstånd och är därmed en viktig
del i det svenska totalförsvaret.
Därför gör nu regeringen en stor satsning för att skydda
elektronisk kommunikation i händelse av höjd beredskap eller i krig.
Det vi nu ser som har visats på tidigare diagram,
så ökar anslagen nästa år till denna sektor med 320 miljoner
kr, för att då landa på en total summa på
cirka en halv miljard redan nästa år.
Och blickar vi fram till 2028 så kommer vi att
hamna på totalt 1,8 miljarder kr, vilket är en ökning med
1,6 miljarder.
Vi höjer alltså anslagen med 1,6 miljarder till den här beredskapssektorn,
för att landa på totalt 1,8 miljarder 2028.
Den beredskapssektor som leds av post och telestyrelsen, där även
privata företag deltar i planeringen, får nu kraftigt stärkta förutsättningar
för säkerhetsarbetet.
Och detta handlar ju om att öka robustheten i de
elektroniska kommunikationerna.
Så investeringar ska göras för att digitala infrastrukturen ska bli
mer robust.
Och det betyder att den ska klara av stora påfrestningar
och att infrastrukturen också ska vara redundant, det vill säga
att den ska bli mindre beroende av enskilda beståndsdelar som
kan upphöra att fungera.
Det kan exempelvis handla om reservdelar för att snabbt kunna
laga mobilmaster som har förstörts i olika sabotage, och ska
därmed kunna fortsätta att fungera i ett allvarligt läge.
Men det kan också handla om reservkraft.
Exempelvis viktiga post och logistikterminaler ska fungera även vid exempelvis
långvariga elavbrott.
Det kan även vara åtgärder för att datatrafik ska kunna
ta andra alternativa vägar om en specifik väg slås ut.
Och sektorns beredskapsarbete prioriteras också nu där PTS tillför
stora medel för planerings och utvecklingsarbete.
Det här är naturligtvis avgörande för att överhuvudtaget förhindra att
de här olika elektroniska kommunikationerna slås ut vid olika attentatsförsök.
För en resilient beredskap krävs för att kunna motstå stora
påfrestningar och exempelvis kunna reparera infrastrukturen om den saboteras eller
attackeras.
Regeringens satsningar, kort och gott, syftar till att upprätthålla Sveriges
förmåga till nationell, till internationell och digital kommunikation även vid
höjd beredskap och krig.
Det här, menar regeringen, gör att vi stärker Sveriges långsiktiga
säkerhet och därmed också medborgarnas trygghet.
Med de orden lämnar jag ordet över till Romina Pourmokhtari.
Tack!
Vatten är vårt viktigaste livsmedel.
Tillgång till rent vatten är en förutsättning för ett välfungerande
samhälle och för vår överlevnad.
Vatten i tillräcklig mängd och av rätt kvalitet är också
helt avgörande för livsmedelsförsörjningen, och tillgången till rent vatten är
en del av vår krisberedskap.
En robust dricksvattenförsörjning börjar redan vid vattenskyddsområdet, det vill säga
vid källan.
Skydd av våra vattentäkter är en förutsättning för säker dricksvattenförsörjning
och livsmedelsproduktion.
Dessa är helt beroende av varandra.
Vi måste skydda vårt vatten från källa till kran.
Vattenförsörjning och hantering av avloppsvatten är grundläggande för att upprätthålla
vårt samhälle och våra olika funktioner.
Utan rent vatten och fungerande avloppsrening skulle vi ganska snabbt
få allvarliga problem i vårt samhälle.
Det är därför av stor betydelse att det finns en
samlad beredskap och att vi säkrar tillgången till rent
och säkert vatten vid händelse av kris.
Höjd beredskap och ytterst krig.
Både den geopolitiska situationen och effekterna av att klimatet förändras
har gett oss anledning att noga fundera över hur förberedda
vi är.
Tillgången till rent vatten är helt avgörande för krisberedskapen och
den pågående VA beredskapsutredningen tittar bland annat på hur vi
ska säkerställa att vatten och avlopp fungerar även i svåra
situationer.
Här ingår bland annat att se över försörjningsberedskapen och utreda
om det finns behov av att skapa beredskapslager av reningskemikalier
och annat som behövs för rening av dricksvatten och avloppsvatten.
Jag ser fram emot att ta emot den här utredningen
och höra hur de redovisar sina resultat i slutet av
november.
Men tills dess är det också viktigt att hela befolkningen
har tillgång till livsmedel.
För de fall som samhället utsätts för en allvarlig störning
och vi behöver därför stärka robustheten i livsmedelskedjan.
Jag besökte Ukraina i våras på inbjudan av den ukrainska
miljöministern, och i krig är det mycket tydligt hur känsligt
samhället är när tillgång till mat och vatten hotas.
Vi diskuterade under besöket bland annat hur ett land kan
producera livsmedel och rent vatten under krig och kris.
Sverige har mycket att lära av Ukraina.
När vi nu stärker vår civila beredskap och tar tag
i de investeringar som behöver göras för att bygga upp
en robust beredskap. På livsmedelsområdet, saknas idag en tillräcklig förmåga
att fullt ut hantera de utmaningar och störningar som vi
kan komma att utsättas för.
Vi behöver börja återuppbygga våra förmågor.
Det krävs en robust dricksvattenförsörjning och en livsmedelsberedskap som är
anpassad för en ny tid.
Därför presenterar regeringen idag en satsning om 225 miljoner kr
för nästa år för att stärka livsmedels och dricksvattenförsörjningen.
Anslagen ökas sedan successivt för att från år 2028 beräknas
uppgå till cirka 1,6 miljarder kr.
Satsningen ska gå till en stegvis uppbyggnad av robust livsmedels
och dricksvattenberedskap, och de myndigheter som har ansvar för livsmedelsförsörjning
och dricksvatten kommer att gå från kunskapshöjande till praktiska åtgärder
för att förbättra beredskapen hos de olika aktörerna i livsmedelskedjan
och i vattenförsörjningen.
Det handlar om rådgivning men också om konkret investeringsstöd.
En viktig fråga för livsmedelsberedskapen är att klara av att
ställa om för att producera, förädla och distribuera livsmedel även
under stora påfrestningar.
Och här är samarbetet med omvärlden och en fungerande global
frihandel oerhört viktig.
Men också att våra förmågor inom Sverige i tider av
kris håller den nivå som de behöver göra.
Frågor om kris och krig.
Men också klimatförändringarna påverkar tydligt vår livsmedelsproduktion och vår tillgång
till dricksvatten.
Därför jobbar nu regeringen för att stärka livsmedels och dricksvattenförsörjningen
i Sverige.
Och med det lämnar jag över ordet till Lars Wistedt.
Tack så mycket!
Och en annan prioriterad sektor här är ju transportsektorn, för
den påverkar också alla andra sektorer.
Därför kommer regeringen avdela totalt ungefär 1,1 miljarder per år under
perioden 2025 -2027, och därefter ungefär en och en halv
miljard per år från och med 2028 och framåt.
Och då är frågan vad ska man göra med de
här pengarna.
Ja, huvudinriktningen är ju att stärka samhällets redundans vad avser
såväl land, sjö som lufttransporter.
Och det är ju för att säkerställa de här samhällskritiska
funktionerna under en period, i varje fall av tre månader,
när samhället ställer om till totalförsvarsverksamhet.
Det här innebär bland annat.
Men det är inte enbart bara det, utan vi ska
säkerställa strömförsörjning och inte minst datadrift och kommunikationer.
Som statsrådet Slottner sa. Tillgänglighet vad det gäller flygplatser, hamnar och
järnvägsinfrastruktur.
Men också att ha reservförfaranden på plats i händelse av
ström eller databortfall, samt också ha en lokal lednings och
reparationsberedskap.
En mycket stor del och viktig del i skyddet av
transportinfrastrukturen är just en robust informationssäkerhet.
Det innebär också att vi måste förtydliga ansvar och ledningsförhållanden
så att åtgärder snabbt kan sättas in vid behov, och
att planläggning för övergång till skärpt och höjd beredskap genomförs,
men också att den övas.
Det är en väldigt viktig förutsättning. För planläggningar och framför
allt övningar ska genomföras för att identifiera gråzoner och stimulera
enskilda på olika nivåer.
Att ta initiativ att axla ansvar i situationer där det
råder oklarheter eller att resursbrister råder.
De här åtgärderna kommer samhället till nytta även under grundberedskap.
Om vi till exempel tittar på E22 kaoset som var
här i vintras.
Får man till det här då
kommer det att fungera även i fredstid.
Går vi över och tittar på hälso och sjukvård så
är ju en fungerande sjukvård under grundberedskap en förutsättning för
en fungerande sjukvård, om det råder krig eller krigsfara.
Regeringen avsätter totalt ungefär 2,1 miljarder årligen under perioden 2025-2027,
och därefter ungefär 2,5 miljarder per år från och med 2028,
för att förstärka hälso och sjukvårdsförmågan.
Därutöver har ju regeringen och Sverigedemokraterna redan aviserat en rad
satsningar inom hälso och sjukvård.
Det här ska man se som en helhet, givetvis.
Allting ingår i det här.
De åtgärder som vi redovisar här idag är ett komplement
till de övriga satsningarna i budgeten.
En viktig del i det här är en utökad lagerhållning
av läkemedel och sjukvårdsprodukter, som kanske är av en annan
typ än de som vi använder dagligdags, eller som bedöms
åtgå i en mycket större omfattning än vad
det gör i fredstid.
Det kan också vara saker som blir svårtillgängliga i händelse
av att Sverige helt eller delvis blir avskuren från ordinarie
leverantörer.
Även här kommer planläggning och praktiska förberedelser in.
För höjd beredskap och krig.
Det här måste ske nu.
Det går inte att göra sen.
Här måste civilområdena i samverkan med regioner och kommuner och
tillsammans med Försvarsmakten analysera och göra bedömningar som man kan
basera beredskapsplaner och resursfördelning på.
I vår planläggning så måste vi också ta hänsyn till
de erfarenheter som gjorts utifrån Rysslands anfallskrig i Ukraina, där
Ryssland medvetet utsatt samhällskritisk infrastruktur och inte minst sjukvårdsinrättningar för
medvetna och omfattande angrepp med fjärrstridsmedel.
Ryssland accepterar inte krigets lagar eller internationell rätt.
Det har blivit väldigt tydligt.
Vi måste också beakta vikten av de befintliga sjukhus som
finns och analysera eventuella verksamhetsförändringar respektive besparingar ur ett totalförsvarsperspektiv.
Ibland blir det väldigt dyrt om man är för ivrig
att spara.
Vi måste också väga in hur omfattande förluster i form
av döda och skadade från båda sidor och såväl inhemska
som utländska flyktingar, påverkar vår kapacitet och förmåga.
Vi kommer att behöva öva samverkan mellan civil och militär
ledning och öva i att prioritera vårdbehov och prioritera resurser
och hur vi snabbt kan upprätta temporära vårdinrättningar på platser
där behoven är som störst.
Vi kommer med största säkerhet ställas inför svåra etiska överväganden
och de måste hanteras innan det värsta händer.
Men som man sa redan under romartiden den förberedde överlever.
Tack så mycket!
Tack.
Och låt mig då övergå till att berätta lite om
sektorn energiförsörjning.
Ett samhälle som förlorar sin energiförsörjning är ett samhälle som
faller ner i ett mörker som få nog fullt ut
kan föreställa sig.
Det är ingen hemlighet att den här regeringen har lagt
om energipolitiken, bland annat för att säkerställa som helhet ett
robustare elsystem.
För första gången har Sverige under den här regeringen fått
ett leveranssäkerhetsmål
för elsystemet.
Det vi nu gör är att vi tillför särskilda medel
för att ytterligare förstärka robustheten och redundansen i energisystemet, bland
annat genom att satsa på förmågan till ödrift i den
händelse man skulle få storskaliga störningar i elförsörjningssystemet.
Vi har tidigare aviserat att vi har gått fram med
ett snabbspår för att återaktivera civilplikten i elförsörjningssektorn.
För detta finns nu också finansiering för att kunna bygga
ut civilplikten inom elförsörjningen.
Vi kommer att återkomma till detta redan nu under hösten.
Totalt kommer anslagen 2028 uppgå till 1,4 miljarder kr.
Men redan nästa år så tillförs ytterligare 300 miljoner kr.
Det här görs naturligtvis mot bakgrund av de slutsatser vi
har anledning att dra av hur kriget i Ukraina utspelar
sig och hur Ryssland anfaller civila mål och civil infrastruktur
och i synnerhet elförsörjningssystem.
För att försöka knäcka motståndskraften i det ukrainska samhället.
Det har man misslyckats med därför att Ukraina har gjort
sin hemläxa.
Det är hög tid att Sverige gör sin hemläxa och
vidtar åtgärder för att förstärka robustheten i elförsörjningen och energiförsörjningen.
Vi kommer också att göra substantiella satsningar i sektorn, skydd
av civilbefolkningen, som är den sista av de 6 prioriterade
sektorer som vi berättar om här idag, och även där
mot bakgrund av de slutsatser vi drar från Ukraina.
Det vill säga vi har sett att ett land som
utsätts för fjärrbekämpning, hur viktigt det är att ha tillgång
till skyddade utrymmen för att snabbt kunna söka skydd, för
att därefter kunna återgå till att upprätthålla motståndskraften i samhället
och leva livet så normalt som bara är möjligt för
att landet ska fortsätta att fungera Sverige har ett unikt
stort skyddsrumsbestånd, men det behöver moderniseras och det behöver rustas
upp.
Vi har haft under lång tid en räddningstjänst som bara
har varit dimensionerad för fredstida förhållanden.
Vi har en kommunal räddningstjänst som inte har haft varken
uppdraget eller medlen att kunna hantera de prövningar som man
riskerar att ställas under vid ett väpnat angrepp.
Och den här banan har ju redan påbörjats sedan den
här regeringen tillträdde.
Men vi tillför nu ytterligare medel för att räddningstjänsten ska
kunna verka under höjd beredskap med de tillkommande uppgifter som
finns.
Bland annat kan det handla om hantering av raserade byggnader,
indikering och röjning av oexploaterad ammunition, men också förmåga till
att verka i en miljö som är kontaminerad eller påverkad
av CBRN händelser, alltså kemiska, biologiska, radiologiska
och nukleära stridsmedel.
Det här gör vi därför att vi ser att det
är så otroligt viktigt.
För att.
En otroligt viktig förutsättning för att säkerställa motståndskraften i ett
samhälle över tid.
Så för att avsluta.
Jag förstår att den här bilden kanske är lite opedagogisk,
för det är många siffror.
Men det här summerar då helheten i den här satsningen,
och jag tycker att det är viktigt att säga då
att det här är inte allt åt alla.
Det är inte en varm kudde åt alla.
Det är hårda prioriteringar kring det som är absolut viktigast.
Men det är också en tydlig riktningsförändring i svensk modern
nutida historia.
Jag sa att det här är den största satsningen på
det civila försvaret sedan sedan det kalla krigets slut.
När den här regeringen trädde till så uppgick anslagen för
det civila försvaret till 2,7 miljarder kr.
Det har gått snart tio år sedan vi sa att
totalförsvaret skulle återuppstå.
Men de facto så återuppstod totalförsvaret där och då bara
till namnet.
Nu tillförs det civila försvaret.
Musklerna på det här skelettet för att totalförsvaret ska kunna
agera samlat och bygga motståndskraft i hela samhället, men framför
allt för att kunna fullgöra den viktigaste uppgiften i den
händelse Sverige skulle drabbas av ett väpnat angrepp, nämligen att
stödja och supportera det militära försvaret som i dag har
en väsentligen mindre krigsorganisation än under det kalla kriget, vilket
ställer högre anspråk på de civila delarna av samhället.
Det här är helheten och längst ner så ser ni
då de tillkommande medlen.
Och som jag nämnde tidigare så kommer då totalen uppgå
till en nivå på 15 miljarder kr från 2028.
Och redan nästa år så når vi då en total
nivå på på 8,5 miljarder kr.
I jämförelse med de 2,7 miljarder som lades i budgeten för
2022.
Och med det så tror jag att vi lämnar ordet
fritt. Då öppnar vi upp för frågor i plenum.
TT, jag har två frågor, båda till ministern för civilt försvar.
MSB bedömde att det behövs ett anslag på 20 miljarder per
år för att över en längre tid kunna hantera konsekvenserna
av ett väpnat angrepp.
15 miljarder skulle räcka till de inledande konsekvenserna och lite till.
Hur motiverar ni att man inte satsar på 20 miljarder?
För det är väl det som är målet antar jag.
Det här handlar ju om att kunna hantera de initiala
konsekvenserna ytterst av ett väpnat angrepp.
Att ge samhället rådrum.
Att kunna ställa om.
Om man får dra en parallell till pandemin så var
det en fredstida kris, men som var en kris som
drabbade hela samhället i stort.
Det var uppenbart att den svenska beredskapen för en sådan
händelse mer eller mindre saknades, vilket gjorde att konsekvenserna i
de inledande skedena blev svåra och kunde räknas i människoliv.
Det som sedan hände var att det lades fram
20-tal extra ändringsbudgetar för att samhället skulle kunna ställa
om.
Precis på samma sätt kommer att ske i en situation
i den händelse vi närmar oss, ett läge där vi
behöver aktivera höjd beredskap eller riskerar att utsättas för ett
väpnat angrepp.
Att då ställa om Sverige till krigsfot kommer inte att
göras över en natt.
Men har vi det här på plats så har vi
förutsättningar och rådrum att kunna hantera en sådan situation och
ytterst undvika risken för en psykologisk kollaps.
Det vill säga, vi behöver ha ett robust samhälle
som svarar mot det allvarliga säkerhetsläge som vi har i
vår omvärld.
Min sista fråga.
Jag förstår att de här miljarderna som de nu tillför
framöver ska de räcka till att köpa in den faktiska
utrustningen, alltså mer läkemedel och lagra bättre telemast reservdelar.
Eller är det pengar som ska gå till övningar och
utbildning?
Planering och utredningar?
Det korta svaret är att det kommer gå till både
och.
Men det kommer att krävas pengar till regionerna.
Lägga ut pengar på att lagra läkemedel också.
Eller ja, vi har ju tillfört tidigare 2 miljarder till sektorn
hälso och sjukvård, så där pågår ju redan ett arbete
med nationella traumasjukvårdslager med extra tillskott till regionerna för att
arbeta med med det civila försvaret.
Men det tillförs ytterligare medel under den här försvarsbeslut perioden
som vi nu har aviserat.
Tack!
Ekot.
Tillbaka till första frågan.
Så sa ju MSB från 27 miljarder i sin analys 2022.
Nu är det drygt halva summan så att säga.
Får civilförsvaret lika stor utväxling som det militära försvaret får
i det här läget?
Och är det en rimlig fördelning mellan de två?
Det vi kan konstatera som jag, som jag nämnde initialt
när den här regeringen trädde till, så uppgick anslagen för
det civila försvaret till 2,7 miljarder kr.
Vi presenterar nu en en bana som går upp till
15 miljarder kr totalt.
Det här är substantiella ökningar och det här gör att
det civila försvaret kommer ikapp och lägger sig på ungefär
den andel av anslaget till det militära försvaret som rådde
under under det kalla kriget.
Det vill säga vi får ett jämförbart ratio.
Där har vi inte varit, och det är därför jag
säger att under de senaste tio åren så har totalförsvaret
förvisso funnits till namnet, men det civila försvaret har legat
efter.
Nu skapar vi förutsättningar för att det civila försvaret kan
fullgöra den uppgift som det civila försvaret har rätt att
ägna sig åt.
Nu kommer ju pengarna.
Men ett litet problem är ju också hur samhället ser
ut.
Samhället ser ut som det gör i en mängd aktörer
civilt militärt ska stödja på något sätt.
Eller strukturen.
Sen har vi privata företag och myndigheter och vi har
civila organisationer och alla ska vi vara med och göra
det här.
Kommer det att gå att fördela pengarna och organisera det
här på ett vettigt sätt?
Att pengarna verkligen används på bästa möjliga sätt?
Hur ska ni styra det här som egentligen är hela
Sverige?
Det är ju en.
Det är en mycket grannlaga uppgift och det är just
därför vi inför en samlad, planerad ekonomisk ram för det
civila försvaret som gör att vi får en helhetsbedömning som
gör att det civila försvaret inte bedrivs styckevis och delt
på ett sätt som kanske har varit fallet tidigare, eller
i perioden efter det att det civila försvaret lades ner.
Och sen till namnet återuppstod.
Nu har vi haft förutsättningar att prioritera det som vi
samlat tycker är viktigast, det Försvarsberedningen tycker är viktigast.
Det är MSB och Försvarsmakten har pekat på i sina
respektive underlag, som har varit en viktig del för att
kunna göra den här sammanvägningen till en helhet, där vi
får de mest centrala satsningarna på det som är absolut
viktigast.
Jag kan också säga att inom elektronisk kommunikation, exempelvis, är
privata operatörer en väldigt viktig del av skyddet av dessa,
och där finns det redan ett väldigt upparbetat arbetssätt inom
ramen för nationella tele samverkansgruppen NTSG, som kommer att hantera
mycket av de här pengarna naturligtvis.
Det kommer att bli privata aktörer som behöver stärka robustheten,
redundansen och resiliensen resiliensen i sin infrastruktur.
Där har vi sedan tidigare lagt fram en proposition där
det är PTS som leder arbetet i NTSG.
Där de ska kunna också göra det obligatoriskt.
Helt enkelt ge kommando till privata aktörer att delta i
detta arbete.
Inom ramen för NTSG sker både en upprustning av
infrastrukturen för att göra den mer robust, men där sker
det också ett stort arbete i att förbereda sig för
attacker och sabotage, och det finns både förberedande och ett
proaktivt arbete i det.
DN, Pia Gripenberg.
Först ett förtydligande De här MSB deras begäran
eller analys att det behövs mer pengar.
Har jag tolkat dig rätt?
Att de kommer att finnas där om det blir ett
akut krigshot?
Finns det en beredskap att gå upp med ett antal
miljarder och hamna över 20 miljarder?
Det är klart att i den händelse Sverige skulle befinna
sig i en situation där ett väpnat angrepp bedömdes nära
förestående, så skulle det skapa helt nya planeringsförutsättningar för hela
samhället.
Det handlar om de förberedelser vi gör på förhand.
Det handlar om den robusthet vi nu bygger in i
samhället, i viktiga sektorer på förhand.
Helt enkelt därför att de är av sådan karaktär att
de måste göras på förhand med god framförhållning om de
ska kunna nå framgång eller göras över huvud taget.
Och så en fråga.
Det har ju varit rapporter om drönarincidenter vid Arlanda
som har stängt ner flygtrafiken.
Vad behöver göras där för att stärka att det kan
fortsätta vara fungerande kommunikationer?
Och vem ska göra det?
Nu har ju i det här specifika fallet Polismyndigheten bestämt
sig för att lägga ner två av tre förundersökningar.
Så ytterligare frågor kopplat till de här specifika incidenterna måste
naturligtvis ställas till Polismyndigheten i det här fallet.
Men på ett generellt plan så kan man ju säga
att vi behöver vidta åtgärder för att förstärka våra möjligheter
att hantera angrepp i den hybrida domänen.
Det sker bland annat genom det fokus som regeringen har
på att stärka den generella cybersäkerheten i samhället.
Men det handlar naturligtvis också om behovet av att kunna
skydda kritisk infrastruktur från till exempel oönskade drönaraktiviteter.
De skydd som finns på Kastrup, de borde finnas på
Arlanda också.
Jag vill inte kommentera det specifika och enskilda fallet, men
jag kan konstatera att generellt så behöver vi förstärka skyddet
kring kritisk infrastruktur också mot oönskade aktiviteter från drönare.
Ursäkta, en sista fråga till Lars Wistedt.
Förstod jag dig rätt när du pratar om sjukvården och
de besparingar som ligger där?
Att alla de som finns planerade borde inte genomföras fullt
ut.
För att inte riskera att den civila beredskapen i hälso
och sjukvården urholkas.
Inte bara rakt av, men däremot att man gör alla
verksamhetsförändringar.
Då måste man ha ett totalförsvarsperspektiv när man gör dem.
Hur påverkar det här vår beredskap?
Hur påverkar det vår uthållighet?
Och får det uppenbara negativa effekter, då måste man nog
se vad man gör.
Men kan man göra en besparing eller förändring utan att
det påverkar totalförsvarsperspektivet, då är det en annan sak.
Men det är väldigt viktigt att man har med sig
det här, och det har vi inte i dag.
Oftast, utan nu, tittar man väldigt kortsiktigt.
Det handlar om besparingar, besparingar av människor eller pengar.
Men här måste man också ha med totalförsvarsperspektivet.
Tack!